# Ordliste |
##### Begrep | ##### Forklaring
Miss Norway-programvare % | Miss Norway-programvaren er den programvaren som du bruker til å velge, utforme og bestille fotoprodukter.
2:3 | Det klassiske formatet ved fotografering. F.eks. måler et småbildenegativ 24 x 36 mm, dvs. sideforholdet er 2:3.
16:9 | Format for fjernsynsbilder som har vært brukt siden 1990-tallet. Det samme som bredformat. Moderne digitalkameraer, som kan vise bildene direkte på fjernsynsskjermen, fotograferer og lagrer ofte bildemotivene i dette formatet.
Avhenting i forretning | Det betyr at du kan avlevere din fotobestilling i en fotoforretning hvor den sammen med andre fotobestillinger hentes til fremstilling. Normalt henter man det ferdige produktet i den samme forretningen.
Angre | Gjendanner tilstanden før det siste bearbeidingstrinnet i en editor, dvs. man angrer handlingen.
APS | Advanced Photo System. En spesiell kamerateknikk og en spesiell film som til sammen gjør det mulig å fotografere i tre forskjellige sideforhold. APS-H (High) = 16:9 APS-C (Classic) = 2:3 APS-P (Panorama) = 1:3
Arrangere | Her menes rekkefølgen av liggende objekter i en layout som ligger ovenpå hverandre. Objektene kan dekke hverandre eller overlappe hverandre. Ved et objekt som dekker et andre objekt delvis, kan man skyve det nederste objektet inn under det øverste eller trekke det øverste bortover det nederste med rekkefølge-kommandoene. Hvis det skulle skje at et objekt i forgrunnen dekker et annet fullflate-objekt så det ikke mer kan ses og ikke kan markeres, kan du markere objektet i forgrunnen og sende det lenger bak til det skjulte objektet kan ses igjen.
Assistent (EDB) | En assistent er et program som hjelper brukeren ved forskjellige arbeidstrinn.
Automatisk bildekorreksjon | Automatisk bildekorreksjon er et program som benyttes i digitale fotolaboratorier for automatisk korreksjon av gal belysning og feil i hvitbalanse og skarphet.
Avsnitt (tekst) | Et avsnitt er området i en tekst mellom to manuelle linjeskift (med Enter-tasten).
Avsnittsformat | Tekstformat for hele avsnittet. Til dette hører spesielt justering av teksten (venstre, høyre, sentrert).
Bakgrunn | Det underste nivået på et fotoprodukt som belegges med en farge, et mønster eller et bilde over hele flaten. På denne bakgrunnen plasseres fotoproduktets andre elementer (i forgrunnen).
Belysning | Innenfor fotografering betyr belysning den mengden lys som faller på en film- eller kamerasensor. Belysningen er avhengig av både belysningstiden og blenderinnstillingen på kameraet, men også av film- eller sensorfølsomheten. Et underbelyst bilde er for mørkt, mens et overbelyst bilde er for lyst. Ved digitale bilder er det i et visst omfang mulig å regulere lysstyrken ved hjelp av et bildebehandlingsprogram og på den måten minske belysningsfeilene.
Beskjæring | Kanten omkring bildet – som kan være en del av bildet – kan skjæres vekk. Ved bildebehandlingen beskjærer man for eksempel et bilde for å flytte bildets sentrum frem i forgrunnen eller for å fjerne uønskede motiver i kanten av bildet. Eksempel:
Original | Beskåret versjon (lett forstørret)
Bildeformat | 1. Et bildes størrelse eller oppløsning. (Se også ”Oppløsning”). 2. Det filformat som bildet er lagret i, f.eks. JPG.
Brenner | Betegner en CD- eller DVD-brenner på computeren. Ved disse stasjonene – såkalte optiske datamedier (CD, DVD, Blu-ray) – benyttes laserlys til brenningen.
Browser (nettleser) | Det engelsk ordet "browser" betyr egentlig en som går rundt å kikker i butikker eller blar gjennom noe. Innenfor IT er en browser (nettleser) et brukergrensesnitt til webprogrammer. Eksempler: Microsoft Internet Explorer, Mozilla Firefox, Opera.
Brukerkonto | En brukerkonto gir adgang til et EDB-system. Brukeren må melde seg på med sitt brukernavn (ofte e-postadressen) og et passord og får så visse rettigheter i EDB-systemet. Det er normalt lagret informasjon om brukeren under brukerkontoen, f.eks. navn og adresse, slik at disse ikke må tastes inn igjen ved nye bestillinger.
Button | Det engelske ordet for "knapp" eller "tast". Innenfor IT er det en knapp man kan klikke på med musen.
Cache | En cache er et hurtiglager der kopier av data som snart skal brukes igjen, lagres midlertidig, slik at man ikke trenger å lese dem inn igjen fra den opprinnelige kilden. Normalt er en cache et område i computerens arbeidshukommelse som er reservert til et bestemt program. Maskinvare (f.eks. harddisk) har ofte en innebygd cache. Og en nettleser lagrer kopier av nettsider, bilder og andre medier i sin cache på harddisken, slik at de raskt kan vises, når de skal brukes igjen (en harddisk er alltid raskere enn internettforbindelsen).
CD-image | Et bilde (reproduserbar kopi) av en CD på et annet datamedium, f.eks. en harddisk.
CD-R | Compact Disc Recordable. Brennbart CD-medium.
CD-RW | Compact Disc ReWriteable. CD-medium som det kan skrives på flere ganger.
Clipart | Clipart er en bildefil i vektorformat, dvs. den består ikke som et foto av fargede bildepunkter (piksler), men av matematiske beskrivelser av kurver, linjer og geometriske former. Clipart er i seg selv en kunstart. Hele clipartsamlinger kan fås på CD eller DVD så man kan lage sine egne festkort og invitasjoner.
Collage | Opprinnelig en fotomontasje hvor utsnitt av bilder og avisartikler og til og med gjenstander ble limt opp på en bakgrunn for at skape et unikt kunstverk. Eksempel på en collage:
Community | En community (eng. for fellesskap) er en gruppe som deler felles interesser, erfaringer og kunnskap – i dag mest via Internett (online-community).
Ctrl-tast | Ctrl-tasten på computertastaturet.
Dekoplakat | I motsetning til en "alminnelig" plakat, som bare er et forstørret foto, gir dekoplakaten mange kreative muligheter. Man kan f.eks. kombinere flere bilder (collage) eller sette inn tekster.
Del-tast | "Del"-tasten (”del” er en forkortelse av det engelske ordet "delete") på computertastaturet benyttes til sletning av markerte elementer eller av tekst til høyre for tekstmarkøren.
Design | En design er et utkast eller en utforming. I Miss Norway-programvaren er en design en ferdig mal der brukeren ofte kan sette inn sitt eget innhold (bilder, tekster).
Dobbeltklikk | To klikk raskt etter hverandre med venstre musknapp (høyre musknapp ved venstrehåndsmus).
dpi | Dots per inch = punkter pr. tomme. Angir antallet av bildepunkter på en tomme (=2,54 cm) i utskriften. Til visning på en skjerm er en oppløsning på 72 til 96 dpi tilstrekkelig, mens det til kvalitetsutskrift kan være opptil 360 dpi. dpi kalles den relative oppløsningen, siden den endrer seg relativt i forhold til størrelsen av det viste – i motsetning til den absolutte oppløsning, som oppgir det samlede antall piksler i et bilde (f.eks. 1024 x 768 px).
Dreiebok | En dreiebok er en grafisk opplisting av de enkelte bildene i et medieprodukt, som f.eks. innstillingene i en filmdreiebok. Her menes forhåndsvisningssidene til et flersidet fotoprodukt, som f.eks. en fotobok eller en kalender.
Dublett | Bilde eller fil i dobbelt utførelse med (nesten) identisk innhold.
Editor | Innenfor EDB er en editor generelt et program til inntasting/opprettelse og bearbeiding av data eller objekter. I Miss Norway-programvaren benyttes editorene til opprettelse eller utforming av et produkt, dvs. bestilling av en fotoartikkel (fotobok, fotogave eller enkelte bilder).
Esc-tast | "Escape"-tasten på computertastaturet benyttes til avslutning av en aktivert computerkommando.
EXIF-data | "Exchangeable Image File Format" er en funksjon som gjør at du kan tilføye informasjon om bildefiler (såkalte metadata). Exif-dataene inneholder som regel kamerainnstillinger (merke, type, brennvidde, eksponeringstid, blender osv.), samt stikkord til søk og sortering av bildefilene og annen informasjon som geodata eller copyright. Prøv å gå inn under ”Egenskaper” i Utforsker (Explorer) i hurtigmenyen for en bildefil og se på angivelsene under fanen "Detaljer". Mange av informasjonene her stammer fra bildets EXIF-data.
Fane | Dette begrepet stammer opprinnelig fra kontorområdet og betegner de små plast- eller metallholderne og innstikksetikettene som man satte på hengemapper for å holde orden. I dag benyttes betegnelsen også ved registerkort til kartoteker og fanene i et programvindu (se nedenfor).
Fargeintensitet | Fargeintensiteten kan tilpasses med digital bildebehandling ved endring av lysstyrken for en valgt fargenyanse. Dette kan påvirke bildekvaliteten, siden det gjelder de samme regler som for lysstyrke generelt, bare begrenset til en bestemt fargenyanse (en nyanse kan f.eks. ikke være mer rød enn rød).
Fargemetning | Angir intensiteten i bildets fargesignal. Kan endres med digital bildebehandling. Høy fargemetning: Bildet oppfattes som svært fargerikt. Lav fargemetning: Bildet virker blekt. Laveste fargemetning: Bildet inneholder bare gråtoner.
Fargenyanse | En verdi i bildebehandlingen i Fotoview til å bestemme den fargen som et bilde må innfarges med. Kan innstilles med en skyver. Med en annen skyver, "Nyanse", innstilles intensiteten av innfargingen.
Fargesortering | Fargesorteringen i Miss Norway-programvaren leser fargeverdiene for bildene i en mappe, sammenligner dem med hverandre ved hjelp av gjennomsnittsverdier og grupperer bildene etter farger som ligner hverandre.
Filbehandler | Et program til å navigere i mappetrærne. Kalles også Utforsker i Windows.
Firewall | Engelsk for "brannmur". En brannmur er en maskin- eller programvare, som kontrollerer (filtrerer) datastrømmen mellom computere og nettverk for å avverge angrep fra virus, trojanske hester og hackere.
Flytting | Her menes flytting av et objekt med computermusen. Marker vedkommende objekt med venstre musknapp (ved venstrehåndsmus benyttes høyre musknapp), hold musknappen trykt ned og flytt musen. Objektet på skjermen følger musens bevegelser på bordet. Alternativt kan du flytte objekter i små trinn med piltastene på tastaturet.
Forhåndsvisning | Miniatyrbilde av et bilde eller en annen fil (f.eks. en side i en fotobok).
Formatering | Betyr "å gi noe en form". Gjelder alle objekter hvor man kan endre ”formatet”, f.eks. et objekts plassering eller størrelse eller skrifttype i en tekst. Kan også være forberedelsen av et datamedium til opptak av data.
Fotocommunity | Et fellesskap av folk, som kommuniserer på Internett om deres felles hobby "Fotografering" eller "Bildebehandling". Medlemmene laster opp bildene sine til en internettside for å vise og diskutere dem og for å gi hverandre gode råd og tips.
Fotogaver | Bestemte fotoprodukter som er velegnet som gaver: Service (krus, ølkrus, glasskrus, sparebøsser), festkort, kalendere (til vegg, lomme, skrivebord), tekstiler (T-skjorte, smekke, grillforkle, pute), vesker, musmatter, puslespill, kortstokker, kosedyr, nøkkelringer og pynteartikler. Alle påtrykt ditt eget personlige foto.
Gammaverdi | Med gammaverdien justeres de grå mellomtonene, uten at de mørkeste og lyseste bildpunktene blir påvirket. Det er bare de mellomliggende tonene som endres i retning mot lysere eller mørkere. Justeringen skjer ikke lineært, men i en utflatende kurve mot begge ender av lysstyrkeskalaen. Det betyr at tonene midt i lysstyrkeskalaen endres mer enn tonene ut mot starten og slutten av skalaen. På den måten kan man gjøre et bilde lysere eller mørkere uten at det skjer alt for store kvalitetstap i bildet. Det er derfor viktig ikke å overdrive justeringen.
Geodata | Geodata er posisjonsbestemmelser på jordkloden, som f.eks. lengde- og breddegrader. Noen digitalkameraer og kameramobiler har en innebygd GPS-mottaker som kan bestemme kameraets geografiske posisjon i opptaksøyeblikket ved hjelp av satellittdata og lagre den i fotofilens EXIF-data. Alternativt kan geodataene tilføyes manuelt til fotofilen ved hjelp av et bildebehandlingsprogram hvor bildets posisjon i opptaksøyeblikket bestemmes med computermusen på et kart.
Gjendann | Med Gjendann i en editor kommer man tilbake til status før den siste Angre-kommandoen.
Gråtoner | Svarer til et svart-hvitt-bilde innenfor fotografering. Et digitalt bilde inneholder lysdata og fargeinformasjon. Ved å omdanne et fargebilde til et gråtonebilde fjernes fargeinformasjonen.
Gruppering | Samling av filer i grupper etter opprettelsesdato eller lignende bildeinnhold (fargeverdier, fargefordeling).
Hjørnehåndtak | Innenfor EDB/computergrafikk holdepunkter i hjørnene av en objektramme. De kan ”trekkes” med musknappen trykt ned og benyttes til ensartet skalering av et objekt (se piler).
Hjelpelinjer | Et innsatt linjemønster til hjelp ved plassering av objekter i produkteditoren. Objektene plasseres der hvor hjelpelinjene krysser hverandre. Hjelpelinjene skrives ikke ut og belyses ikke.
Hurtigmeny | Et menyvindu som kommer frem og viser de kommandoene som kan benyttes for det objektet som er markert. Åpnes ved å høyreklikke med musen på objektet.
Hvitbalanse | Hvitbalanse er tilpassing av fargene i et fotografi til fargesammensetningen av lys i omgivelsene for å få de mest naturlige fargene. Lys forekommer i forskjellige farger, som det menneskelige øye bare kan oppfatte ved direkte sammenligning og som det ellers blir kompensert for av vår individuelle fargeoppfatning. For oss er et hvitt blad (ved normale lysforhold) alltid hvitt, fordi vi ved at det er hvitt. For sensoren i et digitalkamera er det hvite bladet bare noenlunde hvitt i solskinn. Ved blå himmel og skygge vil det være lettere blått, ved lyset fra en lyspære vil det være gullig, og ved belysning med neonlys (lysstoffrør) vil det være lettere fiolett. Disse forholdene har innflytelse på alle fargene i bildet. De fleste digitalkameraene har en hvitbalansefunksjon som gjør det mulig å tilpasse bildet til de mest naturlige fargene ved fotografering: De aktuelle lysforholdene kan innstilles manuelt på kameraet. Normalt finnes det innstillinger som "Dagslys", "Kunstig lys", "Neonlys" o.a. Men disse innstillingsmulighetene er som regel ikke tilstrekkelige ved blandet lys, f.eks. sollys og kunstig belysning. Med den helautomatiske hvitbalansefunksjonen på kameraet måler en sensor lysets farge, og det lyseste bildepunkt defineres som hvitt i kameraet. Hvitbalansen kan innstilles manuelt ved å rette kameraet mot en virkelig hvit flate og måle fargen på det reflekterte lyset. Man kan kjøpe kort i standardiserte farger til å holde foran objektivet, men man kan også bruke et alminnelig papirark. Noen kameraer har et halvgjennomsiktig hvitt objektivdeksel der lysfargen automatisk måles, når kameraet tennes. Fotolaboratoriet bruker ofte et program for automatisk bildekorreksjon, slik at fargene i bildene gjengis mest naturlig og nøytralt. Ved bilder av solnedganger (lyseste bildepunkt rødlig/oransje) eller ved lyset fra stearinlys (lyseste bildepunkt gullig) anbefales det at man slår denne funksjonen fra, siden det jo akkurat er det unaturlige ved fargene som gjør bildene interessante.
Innbinding | Innenfor bokbinding er innbindingen det ytterste omslaget på en bok. Det består av forside og bakside samt rygg (bokens smale side, som er synlig når boken står i reolen).
Innhold | I Miss Norway-programvaren er et innhold et ferdig fotoprodukt (eller en del av et slikt), som forsynes med egne data (fotoer, tekster).
ISO-image | Et bilde (reproduserbar kopi) i en CD-s ISO-9660-format på et annet datamedium, f.eks. en harddisk. ISO-9660 er et standard CD-format, som støttes av mange brennerprogrammer.
JPG | Et filformat som er spesielt velegnet til fotoer og kan gjengi mer enn 16 millioner farger. Bildedataene komprimeres for å spare lagerplass. Tross den begrensede filstørrelsen oppnår man god bildekvalitet, og JPG-formatet benyttes derfor i stor utstrekning i digitalkameraer og på Internett.
Kildetekst | Visningen av HTML-tekster inkl. anvisninger for visning i nettleseren (kommandoer og attributter) ved websider.
Klassisk bildeformat | Det klassiske sideforholdet ved et analogt bilde på 2:3 (to til tre).
Klipp ut (EDB) | En kommando til operativsystemets midlertidige lager. Klipp ut betyr at en fil eller et objekt klippes ut fra den aktuelle plasseringen og oppbevares i det midlertidige lagret.
Kontrast | Kontrasten er forskjellen mellom de lyse og de mørke bildepunktene. Et kontrastrikt bilde oppfattes generelt som mer "strålende" (lysende). Kontrasten kan justeres ved digital bildebehandling. Ved denne justeringen kan bildeinformasjon gå tapt. Når man gjør et bilde mer kontrastrikt, spres lysstyrken i bildet ut i begge retninger. Svart og hvitt ligger i endene av lysstyrkeskalaen. Svarte bildepunkter kan ikke bli mørkere, og mørke bildepunkter blir mørkere eller helt svarte. Hvite bildepunkter kan ikke bli lysere, og lyse bildepunkter blir lysere eller helt hvite. Når et bilde gjøres mindre kontrastrikt, blir mettet svart til mørkegrått, og lysende hvitt blir lysegrått.
Kopi (foto) | Begrepet stammer fra analog bildefremkalling og betegner resultatet av en kontaktkopi, en forstørrelse eller belysning av fotopapir gjennom et negativ. Det samme som utskrift.
Kopier (EDB) | En kommando til operativsystemets midlertidige lager som gjør at filer eller objekter lagres i det midlertidige lageret uten at de fjernes fra aktuell plassering.
Kvalitetsskala | Kvalitetsskalaen viser om et bildes oppløsning er tilstrekkelig til å gi en god bildekvalitet ved fremkalling eller utskrift i ønsket størrelse. I produkteditoren består kvalitetsskalaen av smiley-symboler i objekt-verktøylinjen eller ved enkeltbilder av en farget linje ved den nederste kanten av bildet i forhåndsvisningen. Grønn betyr: Bildetoppløsning er tilstrekkelig til å oppnå god kvalitet – dvs. det oppstår ikke kvalitetstap ved valgt bildestørrelse. Gul betyr: Bildeoppløsning er ikke optimal for å oppnå god kvalitet – dvs. man må regne med et visst kvalitetstap ved den valgte bildestørrelsen eller forminske bildet. Rød betyr: Oppløsningen til billedet er for lav til at det blir god kvalitet! Det understrekes dessuten av et advarselssymbol i bildet. Man bør ikke bruke bildet i den valgte størrelsen siden det vil oppstå et tydelig kvalitetstap. Man bør altså forminske bildet eller bruke et annet bilde med en høyere oppløsning.
Layout | "Layout" stammer fra engelsk og betyr "legge ut". Ved fremstillingen av trykte produkter (aviser, brosjyrer, plakater osv.) la man tidligere ut utklipte tekster og bilder på en bakgrunn (f.eks. en tom avisside) for at se den beste plasseringen ved den etterfølgende trykkingen. I dag gjøres det digitalt ved hjelp av layoutrammer og tekstvinduer.
Layoutmal | Forhåndsplassering av layoutrammer og tekstvinduer. Kan brukes igjen og igjen.
Layoutramme | En plassholder i layouten der man setter inn et foto. Layoutrammens plassering, størrelse og rotering kan endres, og man kan fremheve den med en trykkbar ramme (kant).
Lerret | Et lerret er et hvitmalt stoff spent opp på en treramme som opprinnelig ble brukt spesielt av kunstmalere. I dag kan man også trykke fotoer ut på et lerret som spennes opp på en treramme. Strukturen i lerretet og trerammen gjør bildet svært flott og dekorativt.
Luksusbilde | En utskrift på fotopapir av spesiell høy kvalitet. Luksusbilder leveres med filnavn og fremstillingsdato på baksiden samt en fotoindeks, en fotooversikt med miniatyrbilder.
Lysstyrke | Lysstyrken er den lysintensiteten som subjektivt oppfattes av det menneskelige øyet, spesielt ved fotoer. Hvis et foto virker for mørkt, er lysstyrken for lav, og hvis det er for lyst, er lysstyrken for høy. Begge deler kan korrigeres med digital bildebehandling. Siden det bare er et begrenset antall lysstyrkenivåer, og lysstyrkeskalaen er lukket oppad og nedad, går det ofte tapt bildeinformasjon i starten og slutten av lysstyrkeskalaen. Hvis man f.eks. gjør et bilde lysere, blir et nesten hvitt (lysegrått) bildepunkt hvitt, og en mettet svart farge blir mørkegrå. Et allerede hvitt bildepunkt kan ikke gjøres lysere, siden fargene ikke kan bli lysere enn hvit. Det betyr at svært lyse bildepunkter – og dermed bildeinformasjon i det hvite – går tapt. Det samme gjelder den mørke bildeinformasjonen når man gjør et bilde mørkere: Et svært mørkt bildepunkt blir svart, og hvit farge blir lysegrå.
Mappe | En mappe er en struktur for å holde orden på filene på en harddisk. Kalles også katalog. For å gjøre det enkelt å finne de filene som er lagt i mappen, bør man gi mappen et navn som passer til innholdet. Eksempler: "Bilder_ferie_juni2008", "Brev til Julie" eller "Mine kontoutdrag" osv..
Mappetre | Et mappetre er en struktur for å holde orden på harddisken hvor mapper og undermapper forgrenes lenger og lenger ut, liksom grenene på et tre. De enkelte forgreningene åpnes i Utforsker ved å klikke på det lille pluss-symbolet foran mappenavnet og lukkes ved å klikke på minus-symbolet.
Markør | En markør markerer det stedet på en skjermflate der brukeren er i gang med en funksjon. Ved tekstbehandling er markøren en blinkende loddrett strek, en blinkende understrekning eller en blinkende firkant, alt etter program eller operativsystem. Denne såkalte tekstmarkøren viser i hvilken posisjon den neste inntastede bokstaven kommer. En musmarkør er et pilsymbol, et håndsymbol, et pilsymbol med spørsmålstegn osv., alt etter program. Computermusens bevegelser på skrivebordet oppfanges og informasjonene overføres til datamaskinen som flytter markøren på skjermen i samme retning.
Markering | Ved markering velges de objektene som man vil bearbeide med de neste kommandoene. Objekter markeres ved å plassere muspilen over dem og klikke med musen. Man kan markere flere objekter som skal bearbeides samtidig. Flere objekter ved siden av hverandre kan markeres samtidig ved å trekke en markeringsfirkant med musen omkring de objektene som skal markeres eller ved å markere det første objektet, holde Shift-tasten på tastaturet trykt ned og markere det siste objekt. Objekter som ikke er plassert ved siden av hverandre, kan markeres (eller avmarkeres) ved å holde Ctrl-tasten på tastaturet trykt ned.
Markeringsfirkant | En firkant som trekkes opp med musen for å markere objekter. Her trukket fra nederste høyre hjørne mot øverste venstre hjørne (se muspilen). Alle objekter, som bare ligger delvis innenfor firkanten, markeres.
Maske | I Miss Norway-programvaren er en maske et gråtonebilde, også kalt passepartout, som bestemmer gjennomsiktigheten av et bilde. Gråtonene lagres i bildet som den fjerde fargeverdien i tillegg til rødt, grønt og blått. (RGB). Man kalder også denne fargeverdien alfa- eller α-kanal. Fargen hvit gjør bildet helt gjennomsiktig, og fargen svart gjør det helt ugjennomsiktig. Gråtoner bidrar til gjennomsiktigheten – jo lysere gråtone, desto mer gjennomsiktighet. Med en gjennomsiktig maske kan man gjøre en del av bildet gjennomsiktig eller skyve det i bakgrunnen.
Meldingsvindu | Det vises et meldingsvindu når programmet gjør deg oppmerksom på noe. Normalt må du kvittere for meldingen ved å klikke på en knapp eller klikke ut.
Midlertidig lager | Et lagerområde til midlertidig lagring av data i en datamaskin. Administreres av operativsystemet eller et program. Dataene kopieres inn i det midlertidige lagret og settes inn et annet sted. Kan også benyttes til utskifting av data mellom forskjellige programmer.
Mispasning | Et begrep fra trykkeribransjen. Når to trykkfarger ikke plasseres presist ved siden av hverandre, kan en tynn stripe av det hvite papiret eller den trykte bakgrunnen bli synlig – det kalles en mispasning. Det ser ikke bra ut, og derfor lar man bildemotiver og bakgrunner som må gå helt ut til kanten, gå litt lenger ut slik at det ikke forekommer mispasning på det ferdige bildet.
Multicolor-bakgrunn | Spesielle bakgrunner i Miss Norway-programvaren, som kan innsettes i 36 farger/nyanser.
Objekt | Et objekt er filosofisk sett en gjenstand som en handling er rettet imod. I Miss Norway-programvaren er enhver (virtuell) gjenstand som jeg bruker ved utformingen, et objekt. Dvs. et foto, en tekst – alt hva jeg kan bruke og bearbeide i mitt fotoprodukt, er et objekt. Et objekt kan bestå av flere objekter. F.eks. er en layout et objekt som kan bestå av en layoutramme og tekstfelter. En tekst består av ord som igjen består av tegn. Også produkter og varekurv er objekter som består av flere objekter. Når jeg bearbeider eller setter inn noe som en enhet, så er dette ”noe” et objekt for meg.
Operativsystem | Operativsystemet er en programvare, som styrer computerens forskjellige enheter. Det styrer maskinvaren (harddiske, skjerm, tastatur og mus) og administrerer programvare og data. Eksempler: Microsoft Windows, Unix, Linux, MacOS.
Oppløsning (digitale bilder) | Et digitalt bilde består av bildepunkter, såkalte piksler. Antallet av piksler kalles den absolutte oppløsningen. Man snakker f.eks. om 4000 x 3000 piksler eller 12 megapiksel (millioner piksler), som begge angir den samme oppløsningen. Jo høyere oppløsning, desto finere detaljer ved forstørrelser. Men høy oppløsning krever samtidig større bildefiler på datamediet. Kvalitetsindikatoren viser om et bildes oppløsning er tilstrekkelig til at det oppnås et godt resultat ved trykk i den bildestørrelsen som er angitt i Miss Norway-programvaren. Kvaliteten er avhengig av den relative oppløsningen, dvs. tettheten av piksler. Se „dpi“.
Originalformat | Med dette menes sideforholdet i det originale bildet. Ideelt er fotoet i sideforholdet 2:3, men digitalkameraer lagrer ofte i et andre sideforhold (4:3, 16:9), og bildemålene kan også ha blitt endret ved beskjæring i et bildebehandlingsprogram.
Passepartout | En passepartout var opprinnelig en papir- eller pappsjablong som innrammer et bilde i en bilderamme. Den benyttes, når bildet er mindre enn bilderammen eller for at gi bildet en spesiell form, f.eks. ovalt eller rundt (i en firkantet ramme). I Miss Norway-programvaren er en passepartout en digital sjablong, som gjør en del av et bildet gjennomsiktig, f.eks. den fremspringende del av en oval form.
PictureLive-DVD | En video-DVD med stillbilde-slideshow. Slideshowet starter med en trailer, og du kan sette inn overgangseffekter og legge på bakgrunnsmusikk. PictureLive-DVD-en kan avspilles som en alminnelig videofilm på en DVD-spiller og vises på fjernsynet eller datamaskinen, og presentasjonen styres med de samme funksjonene (avspill, stopp, spol, ...).
Piksel | En piksel er et enkelt bildepunkt, den minste enheten i et digitalt bilde. Ved digitale bilder defineres bildepunktene normalt av en blanding av fargene rød, grønn og blå. 0 (null) andeler rød, 0 andeler grønn og 0 andeler blå gir svart, mens 255 andeler rød, grønn og blå gir hvit. Med dette systemet kan det vises langt over 16 mill. forskjellige farger.
Piltaster | Taster på tastaturet med pilsymboler for opp, ned, venstre, høyre.
Produkt | I Miss Norway-programvaren er et produkt en fotoartikkel som er sammensatt og klar til bestilling.
Proxy | En Proxy er et mellomledd mellom forskjellige nettverk, f.eks. mellom et firmanettverk og Internett. Kjører som selvstendig datamaskin eller som program på en server. En ruter ( til Internett) kan også fungere som proxy.
Røde øyne | "Røde øyne-effekten" kan forekomme ved fotografering med blits. Lyset fra blitsen reflekteres i motivets netthinne (menneske eller dyr). Her sitter øyets lysfølsomme celler, og siden de er omgitt av blod, blir øynene røde på bildet.
Rotering | I Miss Norway-programvaren rotering av et objekt (layoutramme, bilde, tekstfelt) i produkteditoren, enten i trinn á 90° med knapper eller en hurtigkommando eller fri rotasjon med musknappen trykt ned omkring et omdreiningspunkt på rammen.
Rullefelt | Rullefeltet vises langs siden eller den nederste kanten i et programvindu når innholdet ikke helt kan få plass i programvinduet, f.eks. på grunn av en høy zoomfaktor. Med rullefeltet flyttes innholdet i programvinduet mot høyre/venstre eller opp/ned.
Sepia | Sepia er opprinnelig betegnelsen på det naturlige, rødbrune fargestoffet i blekk fra blekksprut og ble allerede i oldtiden brukt til tusjtegninger eller som skriveblekk. Alminnelige svart/hvitt-fotografier, som utsettes for ultrafiolett lys og oksygen i luften, kommer med tiden til å se omtrent ut som de tegningene som ble laget med sepiatusj på pergament, siden hvitt fotopapir etter hvert blir gullig og de mørke delene av bildet blir brunlige. Dette typiske utseende for gamle svart/hvitt-bilder etterlignes i den digitale bildebehandlingen (sepia-effekt).
Sett inn (EDB) | En kommando til operativsystemets midlertidige lager. Betegner innsetting av data eller objekter, som er lagret i operativsystemets eller programmets midlertidige lager med "Klipp ut" eller "Kopier".
Shift-tast | Taster på tastaturet. Benyttes normalt til skrivning av store bokstaver og de øverste symbolene på tastene.
Sideforhold | Forholdet mellom høyde og bredde for et bilde. Angis oftest som "2:3" (to til tre) eller "16:9" (seksten til ni). Det klassiske analoge småbildeformat har sideforholdet 2:3, mens digitalkameraer som regel fremstiller bilder i sideforholdet 3:4. 16:9-formatet benyttes av noen digitalkameraer og APS-film (Advanced Photo System.) – sistnevnte kan også benytte panorama-formater (ca. 1:3). I de digitale bildebehandlingsprogrammene kan man ofte lage spesielle bildeformater ved å beskjære bildene.
Vanlige fotoformater
Småbilde og APS-C | Digitalkamera | Noen digitalkameraer og APS-H | APS-P (Panorama)
--- | --- | --- | ---
2:3 | 3:4 | 16:9 | ca. 1:3
9,0 x 13,5 | 9,0 x 12,0 | - | -
10,0 x 15,0 | 10,0 x 13,3 | 17,8 x 10,2 | 10,2 x 25,4
11,0 x 16,5 | 11,0 x 14,6 | - | -
13,0 x 19,5 | 13,0 x 17,3 | 22,1 x 12,7 | 12,7 x 30,5
De bestilte bildene belyses på fotopapir i formatet 2:3, og det betyr at det ved andre originalformater enn 2:3 enten øverst og nederst eller i sidene vil være en hvit kant på bildene.
Sidehåndtak | Markeringer midt på sidene av en layoutramme, som man kan "ta tak i" og flytte med musen. De benyttes til å endre høyde eller bredde av rammen. Musemarkøren over omdannes til en dobbeltpil. (Se ”Piler”).
Skalering | Endring av størrelsen til et objekt.
Skriftsnitt | En skrifttypes entydige utforming kalles skriftsnitt og finnes i forskjellige utførelser - normal, fet, kursiv, fet kursiv. Ofte regnes understrekning med.
Skriftstørrelse | Skriftstørrelsen betegner avstanden fra den nederste kanten (f.eks. ved "p") til den øverste kant på bokstaven (f.eks. store bokstaver) og angis som regel i punkt (pt). Måleenheten "punkt" (pt) er 0,376 mm (Didot-punkt).
Skrifttype | Skrifttypen er den grafiske utformingen av en skrift. På din datamaskin er det som standard installert mange forskjellige skrifttyper, og du kan selv installere andre skrifttyper. Skrifttypen er et viktig kreativt element. Eksempler på skrifttyper:
Skrivehastighet | Her menes skrivehastighet til CD-brenderen din, eller den skrivehastighet som passer til din CD-R/CD-RW.
Skyver | Ved å flytte skyveren på en linje (med musen) kan man stille inn en bestemt verdi. F.eks. til høyre lysstyrke, kontrast og fargeintensitet eller nedenfor zoomfaktoren.
Småbilde | Den mest brukte filmen ved analog fotografering. Et småbildenegativ måler 24 x 36 mm og har med andre ord sideforholdet 2:3.
Smiley | Smileyen er et svært populært grafisk symbol med et smilende ansikt. Har siden starten av 70-tallet hatt kultstatus. Også som emoticons (stemningsviser).
Standardbilde | Utskrift på alminnelig fotopapir. I forhold til luksusbildet er papiret her noe tynnere, og det følger ikke med fotoindeks.
Statuslinje | En linje i et dataprogram som viser forholdet mellom del og helhet. Til høyre et eksempel fra fotobok-assistenten. Grønn oppgir andelen av brukte bilder og rød angir andelen av kasserte bilder.
Stikkord | Under "Info" i Fotoview kan et dokument (f.eks. en bildefil) forsynes med et stikkord i form av et overordnet begrep som gjør det lett å finne og sortere dem (i operativsystemets Utforsker). I Windows fotogalleri kalles disse stikkordene "Nøkkelord". Eksempel: Du har bilder fra din ferie i Florida og velger stikkordet "Florida" til dem. Ved hjelp av søkefunksjonen i operativsystemet kan du så få vist alle bilder med stikkordet (nøkkelordet) "Florida". Hvis du har bilder fra Disneyland, kan du tilføye et ekstra stikkord ("Disneyland"). Hvis du også har vært i Disneyland i Frankrike, kan du markere bildene herfra med stikkordene "Frankrike" og "Disneyland". Når du så søker på "Florida Disneyland", får du vist bildene fra Disneyland i Florida, og ved søk på "Disneyland Frankrike" (rekkefølgen av stikkordene er likegyldig) vises bildene fra Disneyland i Frankrike. Hvis du bare taster "Disneyland", vises alle bildene fra både Disneyland i Florida og Disneyland i Frankrike.
Strekkode | En strekkode er trykt informasjon på en overflate som består av streker og mellomrom med tanke på maskinlesning med kameraer eller spesielle strekkodelesere. Koden oversettes deretter til tekst i kassesystemer eller andre computere. Strekkoden bruker som regel tallsymboler som viser til en bestemt vare eller artikkel.
Symbol (EDB) | Innenfor EDB er et symbol et tegn eller en enkel grafikk i form av en knapp til å aktivere en prosess eller en kommando. Symboler samles i såkalte symbollinjer. Eksempel: Klipp ut, kopier, sett inn, slett.
Tekstfelt | En ramme der teksten settes inn, justeres og formateres.
Tekstmarkør | En tekstmarkør er en markør i en tekst(-editor) som brukes til å markere det stedet ny tekst skal settes inn. For å unngå at tekstmarkøren forveksles med den alminnelige musmarkøren (pilsymbol), har den som regel form som en loddrett strek, en blinkende understrekning eller en blinkende firkant.
Thumbnail (miniatyrbilde) | Engelsk for "tommelfingernegl". Thumbnails er små bilder (på størrelse med en tommelfingernegl) av fotoer, layouter, dokumenter osv. i normal størrelse. Kalles også forhåndsvisning, eller miniatyrbilde.
Tilskjæring | Bildet skjæres til for å få et bestemt sideforhold slik at et motiv kan fremheves eller uønskede motiver ytterst i bildet kan fjernes. Se også "Beskjæring".
Tooltip | Et lite tekstvindu som åpnes, når man stiller musmarkøren over et symbol. Kort forklaring av den kommandoen som hører til symbolet. Eksempel:
Trekk (med musen) | Flytting av objekter på skjermen med muspilen mens musknappen holdes trykt ned.
Trekkehåndtak | Innenfor EDB/computergrafikk et holdepunkt, som benyttes til rotering av et objekt om sin egen akse (se pil).
Undermappe | En undermappe er en mappe i en mappe (i en mappe ...).
Update | Installering av en ny versjon av et program eller bestemte data (f.eks. prislister). Normalt beholder man de innstillingene man allerede har foretatt. Den nye versjon lastes som regel ned fra Internett. Kan også startes automatisk eller med en knapp i programmet.
Utforsker (Explorer) | Et program med et brukergrensesnitt til administrasjon av filer og mapper. Det samme som filbehandler. Muliggjør enkel navigering med musen i mappetrær. Også nettlesere kalles ofte "Explorer" ("Internet Explorer").
Valgfelt | Det samme som rullegardinliste. Et eksempel:
Når man klikker med musen på den lille trekanten til høyre for valgfeltet, vises det en liste (rullegardinliste - se bilde til høyre) hvor man velger ønsket punkt. |
Valgmuligheter | Valgmuligheter er innstillinger for hvordan programvaren må utføre en bestemt funksjon. Valgmuligheter innstilles ved hjelp av rullegardinlister, alternativknapper og avmerkingsbokser. Eksempler:
Rullegardinliste | Alternativknapper | Avmerkingsbokser
Varekurv | Innenfor EDB i forbindelse med såkalte butikksystemer er en varekurv en samlet oversikt over de produktene som du kan bestille online eller på et datamedium (CD). Man kaller denne oversikten for en varekurv, fordi de produktene man vil ha, legges sammen her som i en varekurv. Det vanligst anvendte symbolet for varekurven er en handlevogn. Når man har lagt varene sine i varekurven, går man videre til kassen eller til bestilling.
Vektorgrafikk | Vektorgrafikk er computergrafikk som ikke består av enkelte bildepunkter, men av enkle geometriske former som sirkler, firkanter, mangekanter, linjer, buer og kurver. En linje har for eksempel et begynnelses- og sluttpunkt, en tykkelse og en farge. En sirkel har f.eks. et sentrum, en radius, en linjetykkelse, en linjefarge og en fyllfarge. Det er langt mindre informasjon enn det er nødvendig for bildepunkter for en linje eller en sirkel, også fordi man her også lagrer bakgrunnen, dvs. en firkant rundt omkring formen. Vektorgrafikk krever mindre lagerplass enn et foto, og bildekvaliteten endres ikke ved forstørrelse eller forminskning. Vektorgrafikk er imidlertid bare velegnet til tegneserielignende bilder som kan deles i fargede områder.
Verdikupong | Verdikupongen benyttes i forbindelse med reklamekampanjer og gir innehaveren rabatt på fotoprodukter. .
Verktøylinje | Det område på programmets brukergrensesnitt hvor kommandoene til oppretting eller bearbeiding av et objekt er angitt som symboler. Det samme som Toolbox.
Zoom (EDB) | Forstørrelse eller forminskelse av bild-/skjerminnholdet. Zoom inn (forstørrelse) benyttes til å se detaljer i bildet, og med Zoom ut (forminskelse) fås et bedre overblikk over innholdet av bildet. Innenfor film og fotografering betød zoom opprinnelig endring av brennvidden på et zoomobjektiv.